TERVAPÄÄSKYARTIKKELI VAPAASTI KÄYTETTÄVÄKSI MEDIASSA

Uhanalainen tervapääsky on vuoden lintu 2026

BirdLife Suomi on valinnut tervapääskyn tämän vuoden linnuksi. Tavoitteena on lisätä tietoisuutta lajin vähenemisestä, vähenemisen syistä ja uhkatekijöistä. Samalla kerätään havaintoja pesäpaikoista ja yöpymislennoista sekä tarkennetaan nykyistä kannanarviota. Tervapääsky on vähentynyt ja luokitellaan nykyään erittäin uhanalaiseksi. Lajia voidaan kuitenkin auttaa.

Taivaalla kiitävät tervapääskyparvet ovat varma kesän merkki. Tervapääskyt saapuvat pesimäpaikoilleen Suomeen toukokuun puolivälistä alkaen. Tänä vuonna ensimmäiset tervapääskyt havaittiin 4.5. Helsingissä ja Lahdessa.
Villisti viilettävät tervapääskyt ja niiden kirkuna kuuluvat kesäiseen kaupunkiin. Taivaalla kiitäessään mustanruskea sirppimäinen tervapääsky näyttää mustalta. Tervapääsky ei ole nimestään huolimatta pääsky, vaan se kuuluu kiitäjien heimoon. Pääskyt ovat sirompia ja alapuolelta valkeita, eivätkä ne ole yhtä vauhdikkaita lentäjiä.
Tervapääsky on sopeutunut elämään lennossa: se viettää ilmassa valtaosan elämästään. Tervapääskyt ruokailevat, parittelevat ja jopa nukkuvat lentäessään. Ne syövät lentäviä hyönteisiä ja ilmassa leijuvia selkärangattomia.
Tervapääsky pesii lähes koko Euroopassa, ja levinneisyys ulottuu pitkälle Aasiaan. Suomessa tervapääskyjä on kaikkialla pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta.
 
Erittäin uhanalainen
Tervapääsky on vähentynyt jo pitkään. Kanta on pienentynyt noin 60 prosenttia 1980-luvulta ja noin neljänneksen viimeisen runsaan vuosikymmenen aikana. Voimakkaan vähenemisen vuoksi tervapääsky on uusimmassa uhanalaisuusarvioinnissa luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
Vähenemisen syitä ei täysin tunneta. Tervapääskyn lisäksi monet muut lentäviä hyönteisiä ilmasta pyydystävät lajit ovat vähentyneet. Tietoa hyönteisten määrän muutoksista ei kuitenkaan ole. Merkittävin tunnistettu uhka on sopivien pesäpaikkojen väheneminen etenkin kaupunkiympäristöissä, joissa valtaosa kannasta nykyään pesii rakennusten koloissa lähellä katonrajaa. Tervapääskyjä on myös maatilojen pihapiireissä, ja osa pesii aukeilla metsäpaikoilla tikkojen vanhoissa koloissa, usein korkeissa keloissa.
Tervapääskyjen pesiä tuhoutuu katto- ja julkisivuremonttien yhteydessä, kun pesintään käytetyt kolot hävitetään. Tervapääskyt käyttävät samaa pesää tai pesäpaikkaa vuodesta toiseen. Rengastettuja yksilöitä on ollut samoissa pesäpaikoissa jopa yli kymmenen vuotta. Pieneksi linnuksi tervapääsky voi elää pitkään: vanhin Suomessa rengastettu lintu oli ehtinyt 20-vuotiaaksi.
Tervapääskyjen pesät ovat ympäri vuoden luonnonsuojelulain mukaan rauhoitettuja. Pesien hävittäminen on siis lainvastaista niin pesimäaikana kuin sen ulkopuolella. Pesiä voidaan hävittää vain poikkeusluvilla, joiden ehtona on pesäpaikkojen korvaaminen lajille sopivilla pöntöillä.
 
Miten tervapääskyjä voi auttaa?
Rakennuksissa pesivät tervapääskyt on otettava huomioon katto- ja julkisivuremonteissa. Mikäli talossa tiedetään pesivän tervapääskyjä, kannattaa olla yhteydessä remontin toteuttavaan yritykseen ja taloyhtiöön jo remonttia suunniteltaessa. Mahdolliset pesinnät on selvitettävä ennen remonttia. Jos pesäpaikkojen hävittämistä ei voida remontissa välttää, työlle on haettava luonnonsuojelulain mukaista poikkeuslupaa Lupa- ja valvontavirastolta ja hävitettävät pesäpaikat on korvattava esimerkiksi pöntöillä.
Tervapääskyjen asuntopulaa voi helpottaa asentamalla ulkoseinille räystäiden alle pönttöjä. Asennus vaatii aina taloyhtiön luvan. Remontissa tuhoutuvia koloja korvaavat pöntöt pitäisi asentaa mahdollisimman tarkasti vanhan pesäpaikan kohdalle. Tervapääsky voi pesiä myös puihin ripustetuissa pöntöissä.
 
Havaintoja kerätään
Jokainen voi osallistua vuoden lintu -hankkeeseen kirjaamalla havaintonsa Tiira-lintutietopalveluun (www.tiira.fi). Pesimäaikaan kesä–heinäkuussa laji on helppo havaita, kun linnut lentävät matalalla ja syöksyvät pesäkoloihinsa ruokkimaan poikasia. Linnut ovat parhaiten laskettavissa pihalta tai parvekkeelta iltaisin kauniilla säällä, jolloin tervapääskyt ovat yleensä lähellä pesäpaikkaa. Havaintojen kirjaamisessa kannattaa keskittyä tärkeimpiin pesäpaikkoihin. Kun sellaiset tunnetaan, ne voidaan huomioida tulevissa remonteissa.
Havaintoja kerätään myös yöpymislennoista, ja tänä kesänä niitä seurataan myös säätutkilla. Tervapääskyn syysmuutto alkaa jo heinäkuussa, ja useimmat tervapääskyt lähtevät matkaan viimeistään elokuun alkupuoliskolla. Talven ne viettävät Afrikassa Saharan eteläpuolella.

Lisää tervapääskystä: www.birdlife.fi/vuodenlintu
Tervapääskykuvia: https://www.birdlife.fi/medialle/materiaali/